Carl Norén är uppvuxen på västkusten. Morföräldrarna har en gård i Kode och han har ett hus som ligger i Södra Aröd. Just nu är han dock bosatt i Östergötland, där han arbetar som intensivvårdsläkare, men tanken är att så småningom flytta hit.
– Eftersom företaget inte är helt igång än så bor jag kvar här så länge, säger Carl.
Han har alltid känt en stark koppling till havet och åker gärna ut med båten för att dyka eller fiska både krabba och hummer när det är säsong för det. Havsmiljön är ett stort intresse, men varje gång han besöker hemmet på västkusten slås han av samma sak.
– Hakefjorden har varit en väldigt mångfaldsrik fjord men till och med jag kan se att det blir sämre och sämre ganska fort. Min bakgrundsfilosofi och tanke med detta projekt är helt enkelt för att se om vi kan förbättra den lokala vattenmiljön, säger Carl.
![Carl Norén på en fisketur utanför Aröd.](/images/article/94ff1f55-6b3b-4498-b211-3b53ffe4b5fa/images/1_qweTDEM4JI3e1T_YG9q-M9-w3o-TALL.jpg?width=3840&quality=75)
Till en början vill han odla tång och sjögräs småskaligt. Han har lämnat in en plan för sitt vattenbruk till Länsstyrelsen, som förhoppningsvis avgör ärendet och ger honom ett okej inom de närmsta veckorna.
– Men de måste väl kolla lite extra noga på mitt ärende eftersom det ligger nära olika naturskyddsområden. Min tanke med det hela är ju att det ska förbättra hela vattenmiljön, det gäller bara att Länsstyrelsens biologer håller med om det, säger Carl.
Han berättar gärna om alla de fördelar han ser med vattenodlingen, som för honom är en del i att motverka övergödning.
– Det är ett stort problem med övergödning i havet, speciellt i Kungälv och Göteborg där älven rinner ut. Det är mycket kväve i mynningarna och därför mycket slam och trådalger. Men genom att odla tångarter som växer snabbt och genom att skörda dem varje år, så använder de sig av de näringsämnena som finns i vattnet och då tar man ju upp övergödningen från havet, förklarar Carl.
Ovanför vattenytan kommer man inte se så mycket av anläggningen mer än bojar som sitter i hörnen på odlingarna. Och under ytan går långa rep mellan bojarna där tången kan växa.
– Det växer ganska snabbt och tången bli flera meter lång på bara ett halvår.
En annan fördel enligt Carl är att man kan använda tången som livsmedel. Att odla sin mat i havet är något som blir mer och mer populärt runt om i världen.
– Det är något man kan odla med väldigt lite miljöpåverkan. De senaste två åren har det blivit lite trendigt, och det är ju bra. Danmark, till exempel, har kommit långt när det gäller enskilda småprojekt för att odla tång och musslor. I Sverige är det en väldigt komplicerad process att få tillstånd, vi är lite dåliga på att odla i vatten, säger han.
Varför har inte Sverige kommit lika långt?
– Det vet jag faktiskt inte. Vattenbruk har inte varit så stort i Sverige, för oss har det stora varit fiskeri. Men jag tror att det hade varit fördelaktigt med vattenbruk för små kustsamhällen där det tidigare kanske varit fiske, om man kan främja småskalig odling, säger Carl.
Det är också lite därför han vill satsa på en anläggning utanför Kode. Dels för att den kan ligga i anslutning till hemmet, men också för alla fördelar han tror att det kan ha för bygden i Solberga.
– Eftersom det är dit jag har anknytning så hade det varit roligt att ta dit någon typ av marknad som kan få orten och det lokala att blomstra igen.
![Så kan en tångodling se ut. Bilden är tagen från Sveriges första marina kolonilott på Tjärnö utanför Strömstad. Där odlas det olika sorters tång och alger.](/images/article/94ff1f55-6b3b-4498-b211-3b53ffe4b5fa/images/2fqwEMq0W2Lhc0nRFe94HwboD6ak-WIDE.jpg?width=3840&quality=75)